![](https://www.jseoy.fi/wp-content/uploads/2023/08/ilmakuva_jarvi_kaapeli.jpg)
Järvi-Suomessa panostetaan huoltovarmuuteen
Tärkeintä on turvata asiakkaiden sähkönsaanti muuttuvissa olosuhteissa. Nyt eletään kasvaneiden vaatimusten ja kustannusten ristitulessa.
![](https://www.jseoy.fi/wp-content/uploads/2023/08/sssoy_arto_nieminen-826x1024.jpg)
Järvi-Suomen Energian toimitusjohtaja Arto Nieminen seuraa tarkasti maailman tapahtumia. Asiakkaiden sähkön saanti on elintärkeä toiminto, joka on turvattava, jotta yhteiskunta ja elinkeinoelämä toimivat ja ihmiset voivat turvallisesti elää arkeaan kaikenlaisissa olosuhteissa.
– Varaudumme mahdollisiin kriiseihin ja häiriötilanteisiin mahdollisimman tarkasti etukäteen. Olemme tehneet merkittäviä investointeja muun muassa valvontajärjestelmiin ja eri suuruisiin varavoimakoneisiin. Varavoimakoneet ovat siirrettävissä tarpeidemme mukaan, pienemmät pakettiautolla, suuremmat raskaalla kuljetuskalustolla. Näin pystymme häiriötilanteissakin paremmin turvaamaan sähkön toimituksia kriittisissä kohteissa, kertoo Nieminen.
Verkonrakennuksen haasteet
Järvi-Suomen Energian alueella sähköverkkoa on 277 metriä jokaista asiakasta kohden. Verkon rakentaminen ja valmiin verkon ylläpito on kallista vaikeakulkuisen maaston takia.
Verkkoa on uudistettava ja vahvistettava, jotta se täyttää nykypäivän vaatimukset. Rakentamisessa on uusia haasteita.
– Maailmalla vallitseva sotatilanne on heikentänyt tarvikkeiden saatavuutta ja komponenttien toimitusajat ovat venyneet pitkiksi. Samalla tarvikkeiden hinnat ovat nousseet jopa 40 prosenttia, sanoo Nieminen.
– Mahdolliseen materiaalipulaan olemme jo varautuneet tekemällä materiaalivarastoja korjaustöitä varten eri puolille aluetta. Purettavista linjoista otamme talteen kaiken mahdollisen uudelleenkäytettävän materiaalin.
![](https://www.jseoy.fi/wp-content/uploads/2023/08/sahkoverkko_kaupunki_jarvi-suomi-copy.jpg)
Investoinnit ovat vähentäneet sähkökatkoja
Sääolosuhteita on edelleen vaikea ennustaa, mutta investointien ansiosta valtaosa asiakkaista on myrskyiltä turvassa, sillä taajamat on kaapeloitu luonnonvoimien ulottumattomiin. Rajuilmat ovat kuitenkin aina mahdollisia.
– Kyllä täällä vielä jonkun Asta-myrskyn kokoisen myräkän osuminen ilmajohtoverkkomme osalle on edelleen mahdollinen, huokaa Nieminen.
Se on yksi uhkakuvista, joihin varaudutaan. Suuremman myrskyn jäljiltä verkkoa on usein rakennettava kokonaan uudelleen, jolloin vian korjaus voi hidastua esimerkiksi materiaalipulan takia.
Ennustajan lahjoja ja oikeaan osuvia päätöksiä
Huoltovarmuuden ylläpitämisessä ollaan nyt monella tapaa kasvaneiden vaatimusten ja nousseiden kustannusten sekä lain vaatimusten ristitulessa. Lisää vaatimuksia tuo kasvava sähkön pientuotanto alu-eella. Nieminen suhtautuu suunniteltuihin aurinko- ja tuulivoimainvestointeihin kannustavasti.
– Me olemme ehdottomasti mukana hiilivapaan Suomen rakentamisessa ja teemme parhaamme, että se etenee ja onnistuu. Aika vaan on huono.
Sähköverkon investoinnit jatkuvat suunnitelman mukaan 50 miljoonan euron vuosivauhdilla. Nyt arvioidaan, vastaako suunnitelma muuttuviin tarpeisiin ja lainsäädäntöön.
– Meidän täytyy kohdistaa investointieurot todella tarkasti niin, että niistä saadaan mahdollisimman hyvä hyöty.
Nieminen siteeraa Havukka-ahon ajattelijaa. Nyt pitäisi olla kaukaa viisas.
– Se on sitä, että asiat harkitaan etukäteen ja kuvitellaan tapaus sikseenkin elävästi, että kun se kerran tapahtuu, on reitit selvät. Mutta tässä lajissa on kaksi pahaa vikaa; asia jää huvikseen tapahtumatta tai se sattuu eri tavalla. Joka arvaa ottaa nämäkin huomioon, sille on maalimanranta kevyt kiertää.